Stotine tisuća uspješnih projekata financirano je do danas u zemljama EU kroz strukturne fondove i Kohezijski fond. Kohezijska politika imala je veliki učinak na gospodarstvo, okoliš, transportu infrastrukturu, istraživanje i razvoj te u konačnici osigurala bolji standard i kvalitetu života građana EU.
Brojke koje prikazuju učinak kohezijske politike su uistinu impresivne. Tako, između ostaloga, službene statistike Europske komisije pokazuju da je kao posljedica kohezijske politike, u razdoblju 2000. - 2006. godine, BDP po glavi stanovnika u najslabije razvijenim regijama Europske unije narastao sa 66% prosjeka EU 25 u 2000. godini na 71% u 2006. godini, BDP u pojedinim regijama porastao je za čak 10%, 230 tisuća malih i srednjih poduzeća dobilo je financijsku potporu kroz sredstva strukturnih fondova, 20 milijuna ljudi dobilo je pristup vodovodnoj mreži, 23 milijuna ljudi dobilo je pristup sustavu za pročišćavanje voda, 38 tisuća projekata koji se bave istraživanjem i razvojem sufinancirano je iz sredstava strukturnih fondova čime je stvoreno 13 tisuća stalnih radnih mjesta u sektoru, izgrađeno je 4700 km autocesta i 1200 km brzih željezničkih putova iz kohezijskog fonda, itd.
Na stranicama Europske komisije - Opće uprave za regionalnu politiku i Opće uprave za zapošljavanje, socijalna pitanja i jednake mogućnosti možete pronaći bazu podataka u kojoj se nalaze detaljni opisi projekata financiranih kroz Europski regionalni razvojni fond, Europski socijalni fond i Kohezijski fond u svim zemljama članicama Europske unije.
U nastavku su neki od financiranih projekata.
Projekt: Izgradnja povijesnog švedskog broda Gerda, Gäwle, Švedska
Sektor: turizam
Fond: Europski regionalni razvojni fond, ukupna alokacija 780 tisuća eura
Kroz sredstva Europskoga regionalnog razvojnog fonda sufinancirana je izgradnja kopije popularnoga povijesnog švedskog broda – Gerde koji je 60 godina prevozio teret po Baltičkom i Sjevernom moru. Novoizgrađeni tradicionalni brod sa 30-metarskim jarbolima i 625 četvornih metara jedara, danas je velika turistička atrakcija te služi u turističke svrhe kao iznimno popularan plutajući hostel za mlade. (Izvor: Europska Komisija, Opća uprava za regionalnu politiku: „Investiranje u naše regije: 150 primjera uspješnih projekata sufinanciranih kroz Europsku regionalnu politiku“, 2010.)
Projekt: Izgradnja regionalnog centra za gospodarenje otpadom, Celje, Slovenija
Sektor: zaštita okoliša
Fond: Kohezijski fond, ukupna alokacija 20,33 milijuna eura
Kroz sredstva Kohezijskog fonda omogućena je izgradnja mehaničko-biološkog sustava za obradu komunalnog otpada, s ukupnim kapacitetom obrade 61 tisuće tona otpada godišnje, te izgradnja sustava termalne obrade komunalnog otpada s kapacitetom obrade 25 tisuća tona godišnje (od čega 20 tisuća tona biološkog otpada i 5 tisuća tona dehidriranog mulja). Kao rezultat projekta smanjena je razina metana i razina emisije štetnih plinova te količina mulja i nerazgradivih depozita na odlagalištima. Projekt je također generirao opskrbu toplinskom energijom čime je smanjeno oslanjanje na neobnovljive izvore energije i fosilna goriva. (Izvor: Europska Komisija, Opća uprava za regionalnu politiku: „Investiranje u naše regije: 150 primjera uspješnih projekata sufinanciranih kroz Europsku regionalnu politiku“, 2010.)
Projekt: Novi svijet za gluhe osobe, Latvija
Sektor: Jednake mogućnosti – socijalna uključenost
Fond: Europski socijalni fond, ukupna alokacija 479 tisuća eura
Kroz sredstva Europskoga socijalnog fonda Latvijska udruga gluhih osoba kao korisnik projekta provest će niz aktivnosti koje imaju za cilj poboljšanje usluga namijenjenih gluhim osobama s ciljem bolje integracije na tržište rada. Kroz projekt obrazovat će se također i novi prevoditelji znakovnog jezika. Cilj projekta je omogućiti gluhim osobama u Latviji jednake mogućnosti i prava pristupa tržištu rada te spriječiti njihovu socijalnu izolaciju. (Izvor: Europska Komisija, Opća uprava za zapošljavanje, socijalna pitanja i jednake mogućnosti, baza projekata.)
Kako uspješno dobiti sredstva od Europske unije?
![euro](/media/img/de/63/036172c75c4ca1b17c7c.jpeg)
Kao posljedica kohezijske politike, od 2000. do 2006., BDP po glavi stanovnika u najslabije razvijenim regijama EU narastao je sa 66% prosjeka EU 25 u 2000. godini na 71% u 2006. godini
Komentara 5
pa kaj nebumo svi dobili lovu kad uđemo u EU. tak bar svi kaj su za pričaju.
\"BDP po glavi stanovnika u najslabije razvijenim regijama EU narastao je sa 66% prosjeka EU 25 u 2000. godini na 71% u 2006. godini\" --------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Da, taj rast BDP-a vidimo svaki dan u EU, gdje ljudi masovno izlaze na ulicee slaviti i radovati se svom boljitku ! Zaboravili ste napisati projekte poput : -centar za rehabilitaciju i fitness pasa u Mađarskoj - 160.000 eura - donacija plesnoj grupi koja je po Britaniji izvodi \"Ples smrdljivih nogu\". - osnivanje hip-hop laboratorija - švedski kralj dobio je preko dva milijuna eura subvencija za zemljište koje iznajmljuje - austrijskim farmerima je isplaćeno 20.000 eura za \"jačanje emocionalne povezanosti s okolišem koji kultiviraju\". - projekt Zoološkog vrta u kojem bi bili samo krokodili - 853.000 eura - farma lažnih svilenih buba - 99.000 eura - projekt \"definiranja Boga\" kojeg je provelo Sveučilište u Oxfordu uloženo je čak 1,6 milijuna eura. ... Kad građani plaćaju nastranosti EU birokrata, uvijek se nađe zgodan projekt...
Za komentiranje je potrebna prijava/registracija. Ako nemate korisnički račun, izaberite jedan od dva ponuđena načina i registrirajte se u par brzih koraka.
Svakako da analize nisu vjerodostojne i ne uključuju sve parametre. Sa tim glupostima mi se ne da ni polemizirati; naime, porast BDP-a nije pratio razvoj, nego nemilosrdnije iskorištavanje potencijala (eksploatacija) uz jednako neproporcionalnu količinu \"zaduženja\". Ima još jednako važnih i neuključenih čimbenika, koji daju stvarniji pogled na stanje. Bitno je provesti (a to nitko ne radi, zar ne, a što je jednako indikativno) analizu korisnika i načine dodjeljivanja poticaja, nepovratnih sredstava i sredstava s pogodnijim načinom povrata, pa će slika biti još jasnija i oštrija.