U veljači 2005. godine, kad je ušao u Sanaderovu Vladu, ništa nije bilo
na njegovoj strani. Na mjestu potpredsjednika za gospodarstvo
naslijedio je dr. Andriju Hebranga, sa čijim se iskustvom i političkom
snagom nikako nije mogao mjeriti.
Upao je u područje u kojem su bili koncentrirani svi stari i novi
grijesi Vlade, a tome je dodao i pokoju svoju početničku pogrešku.
Damir Polančec ne samo da je politički preživio taj teški mandat nego
je ušao u novu vladu, u kojoj je uz mjesto potpredsjednika dobio i
resor gospodarstva.
Dakle, s pozicije u kojoj je za suradnike imao “tri mlađa gospodina i
dvije starije gospođe”, kako ih je sam jednom opisao, sad ima kadrovsku
i ostalu logistiku s kojom se može puno više napraviti. Kako je uspio?
Dobrim dijelom zahvaljujući tome što se ne miri s porazima. Kad su mu
sindikalci fućkali u Maksimiru, zarekao se da će idući put od njih
dobiti aplauz. I tako je nekako bilo. Kad izgubi u humanitarnoj
nogometnoj utakmici protiv sindikalaca, kao što je nedavno bio slučaj u
Karlovcu, on kaže, ok, nek to bude moj ulog u socijalno partnerstvo...
U svakom slučaju, sada već četrdesetogodišnji Podravec donio je sa
sobom u Vladu puno više nego što se u prvi mah činilo. U njegovu se
mandatu dogodio Maestro, ali je dva puta građanima priredio lijepu
zaradu na dionicama Ine i HT-a, a penzionerima isplatu duga. Uoči
parlamentarnih izbora, Sanader ga otkriva kao jednog od
najelokventnijih igrača u svom timu. Uvijek staložen i uljudan,
Polančec je kao i Čačić i Jurčić u predizbornim dvobojima ostavljao
dojam da dobro zna o čemu govori, a pritom nije gubio živce. U kampanji
su ga bile pune novine i televizijske emisije. Ali kad je ponovo
imenovan u Vladu, mjesec i pol nije nastupao u medijima. Ovo je njegov
prvi intervju otkako je u punom smislu postao Vladin šef za
gospodarstvo. Sad već s prilično jasnom agendom za novi mandat,
Polančec među ostalim najavljuje da je vrijeme za – hrvatsku nuklearku
i za uključivanje u ruske energetske projekte koji idu preko Srbije.
• Ne čini li Vam se da ste u novom
mandatu na mjestu potpredsjednika Vlade skočili u još dublju vodu nego
što je to bio slučaj u prvom mandatu?
I ja imam takav dojam. U prošlom sam mandatu bio potpredsjednik Vlade
bez portfelja i na tom sam mjestu funkcionirao, da tako kažem, kao
“project manager”. Koordinirao sam neke važne projekte, ali ipak su to
bili samo pojedinačni projekti. Sad sam i ministar gospodarstva i od
mene se očekuje da uz projekte odradim i redovni posao ministra. U
Ministarstvu gospodarstva puno je važnih područja. Tu su energetika,
industrija, domaće tržište, međunarodni gospodarski odnosi, malo i
srednje poduzetništvo, radno zakonodavstvo, mirovinski sustav, javne
nabave, promicanje ulaganja... Spektar nadležnosti puno je veći, ali je
puno veća i mogućnost utjecaja na razvoj gospodarstva.
•Drugim riječima, tek sad postajete
potpredsjednik Vlade za gospodarstvo u punom smislu te riječi...
Moglo bi se i tako reći.
• U kakvom je stanju Ministarstvo
gospodarstva?
Imao sam prilike upoznati veliku većinu zaposlenika jer sam obišao sve
uprave i odjele. Porazgovarao sam gotovo sa svakim, a kod nekih sam se
uvjerio i u njihove radne mogućnosti. U Ministarstvu je akumulirana
solidna razina kompetencije koju je potrebno na pravi način
iskoristiti. I to me veseli jer sam naučio raditi u timu, kako
motivirati tim i učiniti ga dobrim. Uvjeren sam da ću od tih ljudi puno
izvući, iako još nismo dokraja ekipirani.
• Koliko ćete imati državnih tajnika,
odnosno zamjenika ministra?
U Ministarstvu će biti pet državnih tajnika, U nadležnosti mog
ministarstva je i kompletno radno zakonodavstvo, a dolaze i javne
nabave. Još trojica državnih tajnika pokrivat će ostala područja
Ministarstva.
• Što će ostati od najava o
depolitizaciji državne administracije pored tolikog broja državnih
tajnika koji ne idu na natječaj, nego ih se politički imenuje?
Neće svi pomoćnici ministra postati državni tajnici. Kad Vlada donese
uredbu o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva, raspisat ćemo natječaje za
ravnatelje uprava. To je razina bivših pomoćnika ministara. Želim na
tim mjestima vidjeti profesionalce.
• Kakav je interes stručnjaka za rad u
državnoj službi?
To je problem u svakom ministarstvu. Kvalitetni ljudi mogu dobiti veće
plaće u privatnom sektoru i zbog toga javna uprava trpi. Ipak sam
optimist i čak ako u određenom slučaju odaberemo nekoga kome nedostaje
iskustva, a pritom bude vrlo motiviran – postupit ćemo ispravno.
Vjerujem da će se u roku od 6 mjeseci do godine dana razviti u odličnog
stručnjaka.
• Mislite da će biti toliko vremena za
uvježbavanje?
Ponovit ću još jednom kako mislim da će možda biti i takvih slučajeva,
ali to sigurno neće biti pravilo. Bio bih najsretniji da se na
natječaje jave ljudi koji su već u sustavu i koji imaju potrebno
iskustvo i znanje.
• Je li točno da će i u Ministarstvu
gospodarstva biti osnovan odjel za makroekonomiju?
To je točno. Želim unutar Ministarstva imati odjel za analizu
makroekonomskih kretanja, jer trebamo procjene o tome kako će se
pojedini projekti odraziti na ukupnu ekonomiju.
• Kako će biti primljena ta Vaša
ambicija s obzirom na to da i u Ministarstvu financija postoji odjel za
makroekonomiju?
To će biti kompatibilne službe, jer odjel za makroekonomske analize u
Ministarstvu gospodarstva blisko će surađivati sa sličnim odjelom u
Ministarstvu financija i Hrvatskom narodnom bankom. Smatram posve
logičnim da unutar Ministarstva gospodarstva postoji i odjel za
makroekonomiju.
• Agencija za zaštitu tržišnog
natjecanja ocijenila je da se Vaš plan restrukturiranja brodogradnje
mora unaprijediti. Je li Vas to iznenadilo? Kakav je bio stav Europske
komisije o tom dokumentu, ili je Komisija prepustila svoju ocjenu
domaćoj Agenciji?
Nije se dogodilo ništa neočekivano. Europska komisija angažirala je
konzultante koji su zajedno s Agencijom analizirali individualne
planove, posjetili svako pojedino brodogradilište. Europska komisija se
izjašnjava o nužnosti dorade tih planova upravo preko Agencije za
zaštitu tržišnog natjecanja. Priželjkivao sam što žurnije očitovanje
jer sam znao da ćemo morati ići u izmjene i dopune pojedinih planova, a
sad znamo i u kojem smjeru.
• Tvrdite li i danas, kao što se
govorilo u izbornoj kampanji, da se sva brodogradilišta mogu spasiti?
Reći ću isto što sam kazao i u kampanji. Nastojat ćemo za svako od tih
brodogradilišta naći najbolje rješenje s ciljem da svako od njih
opstane. No nitko ne može sa 100-postotnom sigurnošću tvrditi da ćemo u
tome uspjeti, a ukoliko i dođe do zatvaranja kojeg brodogradilišta –
zbrinut ćemo svakog zaposlenog. Konačni sud o održivosti svakog
individualnog plana donose Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja i
Europska komisija.
• I sve ćete prebaciti na Agenciju i
EU?
Uopće nemam namjeru prebaciti na njih odgovornost. Naravno da ćemo u
tom procesu mi zajedno s upravom brodogradilišta donijeti odluku o
njegovoj budućnosti.
• Je li točno da je prije godinu dana
postojao plan i da se neka brodogradilišta zatvore?
Individualni planovi restrukturiranja brodogradilišta nastajali su
godinu dana i u tom je razdoblju bilo raznih ideja. Bilo je ideja o
spajanju pojedinih brodogradilišta kao i onih da neka brodogradilišta
treba ugasiti.
• Koliko se vremena izgubilo čekajući
ocjene planova restrukturiranja?
– Kamo sreće da smo se time počeli baviti kad je potpisan Sporazum o
stabilizaciji i pridruživanju, no što je, tu je. Uvjeren sam da mogu
skupiti tim stručnjaka koji će unaprijediti individualne planove
restrukturiranja i pokušati obraniti hrvatsku brodogradnju.
• Zar nije jednostavnije sanaciju i
restrukturiranje prepustiti kupcima brodogradilišta?
Kupcu će biti prepušten dobar dio tog posla. Svako brodogradilište s
obzirom na akumulirane gubitke, osim Uljanika, zrelo je za pokretanje
stečaja. Ali da to izbjegnemo, moramo ih dovesti u situaciju da budu
likvidni i da im temeljni kapital bude pozitivan. Zato je sanacija prvi
korak u kojem će se pokazati koji dio obaveza država mora dugoročno
preuzeti na sebe. Država će to potraživanje pretvoriti u temeljni
kapital svakog brodogradilišta. Drugi korak je smanjenje temeljnog
kapitala za nekretnine koje su izgrađene na pomorskom dobru. U nekim
slučajevima, zbog promjene granice pomorskog dobra za dio imovine
brodogradilišta će se dokapitalizirati. Onda dolazi na red tehnološka
obnova.
• Zar će i to plaćati porezni
obveznici?
Ne. Taj dio sanacije prepustit ćemo privatnom kapitalu. U ovoj bismo
godini mogli tako privatizirati brodogradilišta Uljanik i Kraljevicu.
Time bismo si osigurali i vjerodostojnost u očima Europske komisije.
• Sad kad imate uvid u resor, što Vam
se čini najveći problem? Je li to brodogradnja?
Najveći je problem rashodovna strana državnog proračuna, odnosno što je
80 posto proračuna unaprijed zadano. Mirovinski sustav bit će u
deficitu za 17 milijardi kuna. U deficitu je i zdravstveni sustav.
Upravo zbog toga, nužne su reforme da bi se rasteretio proračun, a time
posredno i gospodarstvo, što je najvažniji cilj. Kao ministar
gospodarstva teško mogu utjecati na razinu mirovina, ali mogu npr.
utjecati na brodogradnju tako da se jedna industrijska grana skine s
državnih jasala.
• Koliko dugo možete u toj situaciji
držati zamrznute cijene energenata a da ne dođe do gomilanja gubitaka?
Obvezali smo se da će te cijene mirovati do ljeta, a nakon toga vidjet
ćemo da li i koji energent i u kojem omjeru mora poskupjeti.
• Pregovarali ste s trgovcima i
proizvođačima da ne podižu cijene, kao da se vraćamo u doba dogovorne
ekonomije...
To govore kritičari koji nemaju drugi argument. No pitam vas, kakvi bi
bili komentari da nismo učinili ništa? Bili bi još zločestiji, pa bi se
povela rasprava kako smo nesposobni, kako smo sve prodali strancima i
više ni na što ne možemo utjecati. Mislim da je naša vlada poduzela
daleko više mjera nego mnoge druge vlade u zemljama srednje i istočne
Europe.
• Sindikati su bili razočarani
sastankom s Vladom i poslodavcima u Vukovaru...
Ne vidim zašto bi bili razočarani. Premijer se sastao sa sindikatima
samo dva dana nakon što je Vlada imenovana i tada su stavljene na stol
teme o kojima se sad razgovaralo u Vukovaru. Radi se o Zakonu o
minimalnoj plaći, Zakonu o trgovini i Zakonu o reprezentativnosti
sindikata, te o mjerama za zaustavljanje rasta cijena. Usto radimo i na
izmjenama Zakona o radu koji će skratiti rad na određeno vrijeme, da ne
govorim o dnevnim kontaktima i sastancima na kojima rješavamo niz
problema.
• Ali istodobno dok je prihvaćala
sindikalne teme, Vlada je puno toga prepustila dogovoru između
sindikata i poslodavaca, koji, vidimo, najčešće nije moguć, a iz čega
se razabire da ona sama nema inicijative...
Krivo. U svim zemljama u kojima je zakonom definirana minimalna plaća
prepušteno je sindikatima i poslodavcima da se o tome pokušaju
dogovoriti. Uvjeren sam da će sindikati i poslodavci približiti stavove
do 15. ožujka, ali ako ne uspiju u potpunosti, nakon toga će Vlada
preuzeti odgovornost i zakon će sigurno ići u parlamentarnu proceduru.
• Kao da smo se opet zapleli oko rada
nedjeljom. Zar je tako komplicirano osigurati primjenu zakona na
temelju kojeg se rad nedjeljom mora pošteno platiti?
Rad nedjeljom u trgovini uredit ćemo Zakonom o trgovini, a ekipiranjem
Državnog inspektorata osigurat ćemo njegovu primjenu.
• Boji li se Vlada radničkih prosvjeda
koje najavljuju sindikati?
Prosvjedi su legitimno pravo sindikata. Međutim, ovaj prosvjed
najavljen je i prije nego je Sabor izglasao povjerenje ovoj vladi, pa
to štošta sugerira. Život ide dalje i nakon 12. travnja…
• Prije izbora najavili ste
rasformiranje Fonda za privatizaciju, s tim da bi se preostala državna
imovina grupirala u fondove u kojima bi građani i institucionalni
ulagači upisivali udjele. Može li to proći s obzirom na stanje na burzi?
To definitivno može proći, no treba naglasiti: prvo, da sadašnje stanje
na burzi nće trajati vječno, i drugo: za takvu su transformaciju
potrebne zakonske pripreme. Potrebno je vrijeme. Novi predsjednik Fonda
Vedran Duvnjak radit će na zakonskim izmjenama i pripremama za
formiranje fondova.
• Maestro je prohujao mimo Vas,
podignute su i optužnice. Kako sad gledate na taj slučaj i na svoj dio
odgovornosti?
Svatko tko je u Hrvatskoj zadužen za poslove privatizacije ima velik
hendikep. Jer uz njegovo ime, htio to ili ne, vežu se i priče i
događaji iz 90-ih. To je vrlo, vrlo nezahvalan posao...
• U aferi Maestro često se ističe
slučaj privatizacije Dalmacijavina. Možete li to prokomentirati?
Kad sam dobio u nadležnost Fond za privatizaciju, Dalmacijavino je
dugovalo državnim vjerovnicima manje od 250 milijuna kuna. Vidio sam da
ta tvrtka nema šanse sama funkcionirati i vraćati dugove. Nažalost Fond
nije u godinu i pol uspio definirati odgovarajući tekst natječaja za
privatizaciju, razriješiti pitanje pomorskog dobra, a kad se dogodila
afera Maestro, ta ista tvrtka već je bila dužna državnim vjerovnicima
370 milijuna kuna. Posve je logična moja ljutnja prema svima onima koji
su tako dugo radili na pripremi privatizacije. Moj je jedini cilj
bio privatizirati tvrtku tako da vraća obaveze i da se realizira
tržišni potencijal koji u toj tvrtki ipak postoji.
• Kad ste došli na čelo HFP-a, jeste
li imali politički placet za odabir suradnika i imate li takav placet
danas?
Nakon što sam bio postavljen na funkciju predsjednika UO HFP-a, tamo
sam zatekao ljude koji su obavljali ključne poslove. Danas naravno mogu
predlagati kadrove koji će voditi institucije kao što je Fond za
privatizaciju.
• Možete i odbiti nekoga koga Vam
predlaže stranka?
Mogu.
• Zašto je smijenjen direktor Fine
Zoran Makasić, na kojeg se isprva gledalo kao na zvijezdu u usponu?
Fina nije u mojoj nadležnosti, nego u nadležnosti Ministarstva
financija, no Fina se nije uspjela preustrojiti u ono što bi ona
trebala i mogla.
• Dobili ste u nadležnost prilično
zapušten sektor energetike. Kako ćete se postaviti? Razmišlja li se o
nuklearki u Hrvatskoj?
Ako ću se nečemu izuzetno posvetiti, onda je to područje energetike.
Uvjeren sam da možemo osigurati energetsku neovisnost, sigurnost
opskrbe i velike investicije u iduće četiri godine. Kad je riječ o
plinu, prioritet je sljedeći: uz nastavak gradnje plinovoda od
Bosiljeva prema Splitu, jako su važni novi dobavni pravci. Treba
povezati hrvatski plinski sustav s mađarskim kod Donjeg Miholjca, ali i
otvoriti razgovore o povezivanju sa srpskim plinovodnim sustavom, to
više što je Srbija zemlja u koju dolazi takozvani Južni tok ruskog
plinovodnog sustava nakon što je Gazprom kupio NIS.
• Ruski veleposlanik u Hrvatskoj kazao
je u jednom intervjuu da od ljeta prošle godine čeka hrvatski odgovor o
energertskim planovima...
Nisam zatekao nikakav pisani dokument o tome, nikakav zapisnik ili
zabilješku ili nešto slično. Ali potvrđujem da se naša energetska
strategija mora redefinirati i da ćemo razmotriti i povezivanje našeg
plinovodnog sustava sa srpskim. Cilj Južnog toka je dovesti plin u
sjevernu Italiju, a kojom trasom, vidjet ćemo. Cilj je osigurati
opskrbu plinom za građanstvo i industriju. Kad je riječ o industriji,
naš je interes između ostalog dugoročno osigurati veće količine plina
za Petrokemiju Kutina koja bi u tim uvjetima mogla postati regionalni
lider proizvodnje umjetnih gnojiva u centralnoj, ne samo u južnoj
Europi. Sigurnost opskrbe plinom potrbna je i za nove termoelektrane
koje bismo gradili u Hrvatskoj, kako bismo konačno došli u situaciju da
Hrvatska ne bude uvoznik nego izvoznik električne energije. Uza sve to,
dakle uz osiguranje više dobavnih pravaca, potrebna su nam dva nova
podzemna skladišta plina. Ne mislimo zanemarivati alternativnu opskrbu
plinom kroz LNG terminal, pa u prioritete Vlade visoko stavljam početak
gradnje takvog terminala.
• Tko bi investirao u nova skladišta
plina?
Odgovor ne mora biti jednoznačan. Bitno je da država dugoročno zadrži
kontrolu nad tim podzemnim skladištima plina, a to se može postići na
više načina.
• Europa više nije jako zagrijana za
obnovljive izvore energije, nego se okreće nuklearkama, kojima se ni
zeleni ne protive kao nekad.
Moramo težiti tome da koristimo i obnovljive izvore energije. Međutim,
stručnjaci govore da bi iskorak za Hrvatsku bio da slijedimo primjer
zemalja koje dugoročno vode brigu o energetici i ulažu u nuklearne
elektrane. Nuklearna elektrana Krško je praktički pri granici s
Hrvatskom. Možda je došlo vrijeme da eventualna gradnja nuklearne
elektrane u Hrvatskoj ne bude bauk.
• U vrijeme kad ste pripremali
koaliciju sa HSLS/HSS-om, vrlo ste dobro surađivali s Božom
Pankretićem. Je li se taj tandem održao i sad kad su podijeljene uloge
u Vladi?
Naravno. I s Pankretićem i s Bajsom i s Friščićem imam vrlo dobru
komunikaciju.
• Opaža li se kakvo približavanje
HSLS-a i HNS-a, koje bi danas-sutra moglo utjecati na odnose u
vladajućoj koaliciji?
To je pitanje za čelnike tih stranaka. Osobno ne mislim da će do
toga doći.
Damir Polančec: Vrijeme je za nuklearku
FOTO Pokopan frontmen 'Riblje čorbe' Bora Đorđević: Pogledajte tko je sve došao na posljednji ispraćaj
Što se događa s Kramarićem? Bio je izoliran od svih, a sve upućuje na jasan ishod problema
Izbornik Zlatko Dalić na press konferenciji u Osijeku nije spominjao ovaj problem. Očekivano, on taji sastav koji će suprostaviti Poljacima
Imala je 100 ljubavnika, kritizirala je homoseksualce, sina jedinca usporedila je s tumorom i nije ga htjela hraniti
Buran život Brigitte Bardot bi mogao poslužiti kao predložaka za filmski scenarij jer kod Bardot je bilo dovoljno "sastojaka" za sočnu priču; od zanimljivog ljubavnog života u kojem je imala 100 ljubavnika, brojnih intriga i koketiranja s alkoholom i opijatima...
Moderna tehnologija neće zahtijevati programerska znanja
Sve veća popularnost jedne vrste turizma može nepovoljno utjecati na okoliš, hrvatska tvrtka pronašla rješenje