Već se više od stoljeća znanstvenici prepiru oko toga mogu
li ljudi komunicirati mislima. Jednima je pomisao da ljudi posjeduju
takve psihičke moći smiješna, dok je drugima toliko normalna
da uopće ne nalaze vrijednim o tome raspravljati. Eksperimenti se na
vodećim svjetskim sveučilištima provode od 1970-ih godina,
no rezultati nisu riješili dilemu, već su posvadili i
znanstvenike koji su došli do njih. Jedan od
pokušaja bili su eksperimenti "ganzfeld".
Opušteno stanje
Taj njemački izraz znači "cijelo polje", nastao je sredinom 1970-ih,
kada su istraživače psihičkih fenomena zainteresirali
izvještaji o telepatskim iskustvima tijekom meditacije.
Drevne istočne religije poput budizma takve događaje smatraju
rutinskima i čak upozoravaju svoje učenike da ne budu zbunjeni kad
naiđu na njih. Parapsiholozi su zato posumnjali kako je moguće da su
kod telepatije "signali" možda vrlo slabi te ih normalna moždana
aktivnost zagušuje.
Zato te signale lakše prepoznaju oni koji se nalaze u vrlo
opuštenom stanju. Tako je nastala ideja o testovima
telepatije na ljudima koji se nalaze u relaksirajućem tzv. cijelom
polju ("ganzfeld") svjetla, zvuka i topline.
Ispitanici provedu oko 45 minuta u posebnoj izoliranoj sobi zavaljeni u
meki naslonjač sa slušalicama na ušima.
Puštaju im se relaksirajući zvukovi valova koji se razbijaju
o obalu, a oči su im pokrivene posebnim filtrima koji
propuštaju samo meko ružičasto svjetlo.
U ranim ganzfeld-eksperimentima u testovima telepatije ispitanik je
trebao pogoditi koju sliku (od četiri nasumce uzete iz velike baze
slika) "pošiljatelj" pokušava emitirati mislima.
Statistički, nasumičnim pogađanjem, trebao bi imati 25 posto pogodaka,
a ako telepatija postoji, onda bi pogođenih slika trebalo biti
više.
Američki parapsiholog Charles Honorton, jedan od pionira
ganzfeld-metode, 1982. godine analizirao je rezultate prvih
istraživanja.
Telepatija postoji
Postotak pogođenih slika nadmašio je 30 posto. Nije to bio
velik efekt, ali statistika je govorila da nije riječ o slučajnosti.
Zaključio je da je telepatija dokazana. Nisu svi dijelili njegovo
mišljenje. Upozoravali su na tzv. osjetilnu
propusnost tj. neki ključ po kojem bi primatelj mogao
zaključiti koje mu slike pošiljatelj šalje - ili
čak otvorenu prijevaru.
Honorton je na optužbe odgovorio udruživanjem s glavnim skeptikom,
psihologom profesorom Rayom Hymanom sa Sveučilišta Oregon.
Njih su dvojica 1985. pregledali sve dotad provedene ganzfeld-studije i
ustanovili da se u čak 80 posto njih dogodio "statistički značajan
dokaz" te da su mnogi ispitanici pogađali u 37 posto
pokušaja. Bio je to impresivan dokaz.
Honorton i Hyman dali su zajedničku izjavu u kojoj su potvrdili da,
ukupno gledano, postoji neobičan efekt za koji ne postoji razumno
objašnjenje. Izjavili su i to da buduća istraživanja
telepatije trebaju biti još stroža jer u
dotadašnjim oblicima ganzfeld-eksperimenata još
ima previše rupa.
Ovakva suradnja skeptika i istraživača bez presedana dala je poticaj
novim kriterijima u eksperimentima. Istraživači su se počeli koristiti
automatizmom kompjutora, koji je nasumce birao slike - sve kako bi se
što više smanjio ljudski utjecaj.
Novi testovi
Godine 1987. Honorton se opet bacio na posao i metaanalizom
(statističkom tehnikom za otkrivanje iznatprosječnih rezultata na
velikom broju studija) proučio rezultate stotinu autoganzfeld-testova.
Rezultat je bio slabiji nego prije pet godina ali je bio tu - ljudi su
pogađali 34 posto slika i tu nije moglo biti riječi o sreći.
Kasnih devedesetih mnogi parapsiholozi i znanstvenici još su
tvrdili da telepatija nije dokazana. Julie Milton i Richard Wiseman
proučili su rezultate tridesetak novih autoganzefeld-testova i
zaključili da oni zajedno ne dokazuju telepatiju.
No, pregled tih studija, koji je napravio profesor Daryl Bem sa
Sveučilišta Cornell (u kojemu je bilo uključeno i novih 10
autoganzfeld-eksperimenata) u kombinaciji s prvih trideset pokazao je
isti rezultat kao i prije - da postoji statistički pomak
više od 30 posto, koji dokazuje postojanje telepatije.
Branitelji telepatije objašnjavaju da se tek na velikom
uzorku dokazuje postojanje malog efekta pa nema smisla proučavati
pojedine studije odvojeno. Postoci veći od 25 posto ne mogu se
očekivati na skupini ispitanika koju čini samo četrdeset ljudi. Tek kad
se u metaanalizi prouči puno studija, slabi signal telepatije postaje
vidljiv.
I dalje nevjerica
Neki istraživači došli su do zaključka da budućnost
parapsihologije leži u otkrivanju ljudi koji su se u
autoganzfeld-testovima pokazali posebno uspješnima. Takve
treba tražiti među kreativnim i umjetnički orijentiranim ljudima.
Tijekom istraživanja edinburškog Sveučilišta
glazbenici su postigli čak 56 posto pogodaka.
U isto vrijeme, na Sveučilištu u Northamptonu metodom
autoganzfeld znanstvenicima nije uspjelo dokazati postojanje telepatske
veze između parova.
Zaključiti se može sljedeće: prema standardima konvencionalne znanosti,
dokazi koji govore u korist telepatije su iznenađujuće jaki.
Usprkos tome, telepatija je još daleko od toga da postane
dijelom "prave" znanosti. Jer, iznimne tvrdnje zahtijevaju i iznimne
dokaze.
Istina o telepatiji
FOTO Pokopan frontmen 'Riblje čorbe' Bora Đorđević: Pogledajte tko je sve došao na posljednji ispraćaj
Što se događa s Kramarićem? Bio je izoliran od svih, a sve upućuje na jasan ishod problema
Izbornik Zlatko Dalić na press konferenciji u Osijeku nije spominjao ovaj problem. Očekivano, on taji sastav koji će suprostaviti Poljacima
Imala je 100 ljubavnika, kritizirala je homoseksualce, sina jedinca usporedila je s tumorom i nije ga htjela hraniti
Buran život Brigitte Bardot bi mogao poslužiti kao predložaka za filmski scenarij jer kod Bardot je bilo dovoljno "sastojaka" za sočnu priču; od zanimljivog ljubavnog života u kojem je imala 100 ljubavnika, brojnih intriga i koketiranja s alkoholom i opijatima...
Moderna tehnologija neće zahtijevati programerska znanja
Sve veća popularnost jedne vrste turizma može nepovoljno utjecati na okoliš, hrvatska tvrtka pronašla rješenje